Vaš brskalnik ne omogoča JavaScript!
JavaScript je nujen za pravilno delovanje teh spletnih strani. Omogočite JavaScript ali pa uporabite sodobnejši brskalnik.
Nacionalni portal odprte znanosti
Odprta znanost
DiKUL
slv
|
eng
Iskanje
Brskanje
Novo v RUL
Kaj je RUL
V številkah
Pomoč
Prijava
Poklicni stres pri učiteljih v osnovni šoli : magistrsko delo
ID
Lorger, Igor
(
Avtor
),
ID
Jerman, Janez
(
Mentor
)
Več o mentorju...
URL - Predstavitvena datoteka, za dostop obiščite
http://www.dlib.si/details/URN:NBN:SI:doc-GYMHVJDJ
Galerija slik
Izvleček
Stres, ki lahko vodi tudi do izgorelosti, je oblika poklicnega stresa, značilnega za vzgojnoizobraževalno delo. Nenehno spreminjanje šolskih sistemov, stalno prilagajanje pouka in preverjanje lastne prakse, vse večje zahteve družbe do učiteljev in šole itd. povečujejo nasprotja med različnimi vlogami, ki jih mora odigrati učitelj, kar se neposredno odraža pri povečanem stresu pri učiteljih. Zato so nujna prizadevanja za zmanjšanje stresa in njegovih negativnih učinkov na učitelje. Glede ocene stresnosti učiteljevega dela (na splošno) je 211 učiteljev in učiteljic odgovarjalo takole: zmerno stresno 32%, močno stresno 45%, izjemno stresno 21%, le dva učitelja pa sta odgovorila, da ni stresno. Osebna ocena stresnosti učitelja zaradi situacij in dogajanj v šoli: zmerno stresno 61%, močno stresno 26%, izjemno stresno 6%, 6% učiteljev pa je menilo, da ni stresno. Pogostost stresa zaradi dogajanja v šoli (osebno) pa je med učitelji iz naše raziskave razporejena takole: včasih je pod stresom 55% učiteljev, pogosto 34%, vedno pa 3 učitelji. V naši raziskavi smo skušali ugotoviti, kako se učitelji razrednega pouka, podaljšanega bivanja ter predmetnega pouka spoprijemajo s stresom. Najpogostejši strategiji sta iskanje socialne pomoči ter beg – umik. V skrajni fazi se končata z bolniško odsotnostjo. Ugotavljali smo tudi stanje osebnostne čvrstosti ter vplive različnih okoljskih in osebnih dejavnikov, ki lahko kot stresorji vodijo v stanje izgorelosti. Učitelji z daljšo delovno dobo pogosteje in intenzivneje doživljajo čustveno izčrpanost in tudi depersonalizacijo. Ugotovili smo tudi, da so korelacije med izgorelostjo in številom učencev s posebnimi potrebami, ki jih učitelj poučuje sicer pozitivne, vendar so po jakosti nizke. Bolj stresogena je intenzivnost izraženosti posebnih potreb pri učencih, še posebej motnje vedenja in osebnosti ter kombinacija različnih posebnih potreb. Najbolj stresogeno pa je nezadovoljstvo z ravnateljem, ki povzroča izzvanost ter vse oblike izgorevanja, kar lahko vodi v izgorelost na delovnem mestu. Ravno nasprotno pa učiteljice/i, ki so z ravnateljem zelo zadovoljne/i ne doživljajo stresne obremenjenosti. Ugotavljali smo torej povezave in razlike glede stresa, osebnostne čvrstosti ter izgorelosti glede na različne dejavnike (šolskega) okolja in osebnostne lastnosti. Raziskava je pokazala, da ni razlik glede na razredno oziroma predmetno stopnjo ter glede na triado poučevanja. Ugotovili smo, da je uvedba devetletne osnovne šole dodatno izjemno obremenila osemdeset procentov učiteljic in učiteljev iz naše raziskave.
Jezik:
Slovenski jezik
Ključne besede:
poklicna izgorelost
,
osebnostna čvrstost
,
stres
,
izgorelost
,
učitelji v osnovni šoli
Vrsta gradiva:
Magistrsko delo
Tipologija:
2.09 - Magistrsko delo
Organizacija:
PEF - Pedagoška fakulteta
Založnik:
NUK
Leto izida:
2009
Št. strani:
199 f., 30 cm
PID:
20.500.12556/RUL-55039
UDK:
37.011.3-051:159.944.4(043.2)
COBISS.SI-ID:
250218240
Datum objave v RUL:
10.07.2015
Število ogledov:
3171
Število prenosov:
201
Metapodatki:
Citiraj gradivo
Navadno besedilo
BibTeX
EndNote XML
EndNote/Refer
RIS
ABNT
ACM Ref
AMA
APA
Chicago 17th Author-Date
Harvard
IEEE
ISO 690
MLA
Vancouver
:
Kopiraj citat
Objavi na:
Podobna dela
Podobna dela v RUL:
Podobna dela v drugih slovenskih zbirkah:
Nazaj