Vaš brskalnik ne omogoča JavaScript!
JavaScript je nujen za pravilno delovanje teh spletnih strani. Omogočite JavaScript ali pa uporabite sodobnejši brskalnik.
Nacionalni portal odprte znanosti
Odprta znanost
DiKUL
slv
|
eng
Iskanje
Brskanje
Novo v RUL
Kaj je RUL
V številkah
Pomoč
Prijava
Po članicah UL
Deleži
Največkrat
Datoteke
Letna poročila
Mentorstva
Osnovno
Bibliografija
Objave zaključnih del
Top ključne besede
Pojavnost ključnih besed
Komentorji
Bibliografija osebe. Seznam zajema vsa gradiva in ne le tista, kje je oseba mentor.
Doktorska dela (4)
Špela Petric:
Slovenski večbesedni leksemi z vidika slovaropisja
Peter Holozan:
Računalniško postavljanje vejic v slovenščini
Robert Grošelj:
Vezava glagolov umevanja v slovanskih jezikih
Dejan Gabrovšek:
Slovenska zložena poved z vidika stopenj odvisnosti
Magistrska dela (19)
Sandra Boršič:
Tvorjenost leksike v medijskih objavah
Jera Sitar:
Skladenjsko-pomenske zmožnosti glagola biti v slovenščini in ruščini
Barbara Kostrevc:
Lastnosti slovenske čebelarske leksike
Tjaša Urbanc:
Pomenotvorne zmožnosti leksike
Duša Race:
Problematika slovarskega označevanja sociolektov
Urška Vranjek Ošlak:
Leksikalno-skladenjske lastnosti kolesarskega izrazja
Urška Potočnik:
Slovarski opis glagolov, ki označujejo telesno stanje in spremembo položaja
Dajana Trifunović:
Leksika in njena raba pri organizaciji in poteku učnega procesa
Katarina Gomboc:
Slovenska glagola moči in morati in njune ustreznice v stavčnih strukturah v ruskem in ukrajinskem jeziku
Polona Logar:
Ženske oblike poimenovanj za poklice
Dejan Gabrovšek:
Stopnje odvisnosti v slovenskih podredno zloženih povedih
Sara Žibrat:
Izpust splošnega predmeta v angleškem in slovenskem jeziku: Glagoli s pomensko sestavino ´'oddajanja informacije˝
Petra Nedelko:
Primerjalna skladenjska analiza pravnih besedil v slovenščini in ruščini
Ana Elizabeta Kerman:
Primerjava slovenskega jezika s slovenskim znakovnim jezikom na področju besedotvorja
Pia Rednak:
Med členkom in medmetom: na primeru leposlovja
Pika Polona Sovič:
Posamostaljenje pridevnikov: slovensko-ruska kontrastiva
Monika Lušin:
Izražanje splošne vršilskosti v slovenščini in ruščini
Rebeka Roblek:
Med besedno zvezo in zloženko: primerjava rabe v slovenščini in ruščini
Kristina Anželj:
Poenobesedenje in pogovorni jezik
Diplomska dela (9)
Maša Krajnc:
Pojmovni samostalniki z vidika pomenskih prenosov
Oleksandra Riazanova, Mladen Uhlik:
Vezljivostne lastnosti glagolov ciljnosti v ruščini, ukrajinščini in slovenščini
Marija Babnik Gatej:
Aktualni načini izražanja spola - primeri iz besedil
Ema Koncilija:
Leksika s področja tolkal
Pika Polona Sovič:
Substantivizacija pridevnika v slovenščini
Polona Pirnat:
Raba drugotnih sklopnih predlogov v slovenščini
Blaž Šoba:
Število in števnost v slovensko-ruski kontrastivi
Matevž Treven:
Medslovarsko pomensko povezovanje na primeru SSSJ in SSKJ 2: nabor iztočnic s sklicevalno razlago glagolnik od X
Zarja Roner:
Jezikovna analiza na primeru stripovskega besedila
Druga dela (15)
Andreja Žele:
Tipologija odvisnikov v slovenščini
Andreja Žele:
O vplivih slovanskega jezikoslovja na obravnavo nekaterih skladenjskih pojavov slovenščini
Andreja Žele:
Do kod sežeta dejanska raba in funkcijskost slovenščine?
Andreja Žele:
Odraz družbenega delovanja jezika v razmerju besedotvorje - besediloslovje
Andreja Žele:
Slovenščina v sodobni slovenski znanosti
Nataša Gliha Komac, Andreja Žele:
Socialnozvrstno označevanje v nastajajočem splošnorazlagalnem slovarju
Andreja Žele, Boris Kern:
Ljubezen na leksikografski pogled
Andreja Žele:
Slovenska sodobna literarna ustvarjalnost tudi kot vir novih jezikovnih zmožnosti
Andreja Žele:
Členki
Andreja Žele, Jasna Bauman:
Slovenski znakovni jezik med normo in prakso
Andreja Žele:
Enojezični slovarji - sledenje pomenskosti besed oz. kaj in kako pravi raba
Andreja Žele:
Pomen Bohoričeve slovnice za slovensko skladnjo
Andreja Žele:
Vsakdanje vloge ali vplivi krajevnega govora v lokalnih medijih
Andreja Žele:
Pomensko- in funkcijskoskladenjske lastnosti glede na stopnjo besed/il/ne strokovnosti
Andreja Žele:
Aktualizacijsko širjenje/oženje pomenja ustaljenega besedja kot odraz besedilne različnofunkcijskosti